## 0.Noțiuni de bază: cum se mișcă prețul

Fără partea asta, restul ghidului sună a limbaj secret. Merită citită de două ori — tot ce urmează se sprijină pe ea.

### Piața este un loc de întâlnire, nu un automat

Bursa este un loc (astăzi, un calculator) unde se întâlnesc două liste de oameni: unii care vor să cumpere și alții care vor să vândă. Orice tranzacție are nevoie de ambele părți: ca tu să poți cumpăra, cineva trebuie să-ți vândă exact în acel moment, la acel preț. „Prețul" pe care îl vezi pe grafic este, pur și simplu, prețul la care s-a încheiat ultima tranzacție.

### Cum urcă și cum coboară prețul

În fiecare moment există cumpărători care așteaptă cu oferte („cumpăr la 99 lei") și vânzători care așteaptă cu pretenții („vând la 101 lei"). Cât timp toți așteaptă, prețul stă pe loc. Prețul se mișcă atunci când cineva se grăbește:

Imaginează o piață de mașini second-hand. Un vânzător care vrea banii azi nu așteaptă clientul perfect — acceptă cea mai bună ofertă existentă: 99. Următorul vânzător grăbit descoperă că oferta de 99 s-a consumat; cea mai bună rămasă e 98. O acceptă. Următorul vinde la 97. Fiecare tranzacție se încheie mai jos decât precedenta — exact asta vezi pe grafic ca „preț în scădere".

Deci „vânzătorii au împins prețul jos" înseamnă doar atât: au existat mai mulți vânzători grăbiți decât cumpărători dispuși, așa că tranzacțiile s-au încheiat la prețuri din ce în ce mai mici. Nimeni nu împinge nimic fizic — e rezultatul grabei uneia dintre părți. În oglindă, „cumpărătorii au împins prețul sus" = cumpărători grăbiți care acceptă prețuri tot mai mari.

O scădere se oprește când se întâmplă unul din două lucruri: vânzătorii grăbiți se termină, sau apare cineva dispus să cumpere tot ce se vinde (de obicei un jucător mare). Din acest „cineva cumpără tot ce se vinde" se nasc fitilele lungi despre care vorbim imediat.

### Trei termeni pe care trebuie să-i știi

Poziție = pariul tău deschis. „Long" = ai cumpărat și câștigi dacă prețul urcă. „Short" = ai vândut ceva împrumutat și câștigi dacă prețul scade (da, se poate câștiga din scădere — de aceea există participanți care vând ca să deschidă poziții pe scădere, nu doar oameni care își vând acțiunile).

Stop-loss = ordin automat de siguranță: „dacă prețul ajunge la X, închide-mi poziția, ca să nu pierd mai mult". Detaliu esențial: pentru cineva care a cumpărat, stop-loss-ul este un ordin automat de vânzare. Mii de stop-loss-uri adunate în același loc înseamnă mii de vânzări automate care se pot declanșa în lanț. Ține minte asta — e cheia secțiunii despre lichiditate.

Retail și instituții = noi, cu ordine mici, respectiv fondurile și băncile, cu ordine atât de mari încât simpla lor cumpărare urcă prețul. Mărimea este problema lor permanentă și explică multe dintre „ciudățeniile" pieței.

### Suport, rezistență și gap

Suport și rezistență = niveluri de preț unde prețul s-a oprit și s-a întors în mod repetat. Suportul e nivelul de sub preț unde scăderile s-au oprit în mod repetat (acolo au existat de fiecare dată destule ordine de cumpărare), rezistența e nivelul de deasupra unde s-au oprit creșterile (acolo au existat destule ordine de vânzare). Nu sunt linii magice — sunt locuri unde mulți participanți au ordine puse și amintiri („aici am mai cumpărat bine"). Aproape toate modelele din ghid cer să apară lângă un asemenea nivel ca să merite încredere.

Gap = un „salt" de preț: o candelă nu deschide acolo unde a închis precedenta, ci vizibil mai sus sau mai jos, lăsând un gol pe grafic. Apare când echilibrul s-a schimbat brusc (o veste, un val mare de ordine). Gap-ul arată graba uneia dintre părți — de aceea multe modele îl folosesc ca ingredient.

### Alte cuvinte pe care le vei întâlni în ghid

Trend = direcția generală: ascendent înseamnă maxime și minime din ce în ce mai sus, descendent — invers. Pullback (retragere) = pauză scurtă contra trendului. Momentum = cât de mult avansează prețul per candelă. Momentum în scădere = candele tot mai mici, preț care avansează tot mai puțin. Breakout (spargere) = ieșirea prețului peste/sub un nivel important. Swing = o „legănare" completă a prețului: un vârf sau o groapă locală. Chop = mișcare laterală haotică, fără direcție. FOMO (fear of missing out) = frica de a rata mișcarea, care îi împinge pe mulți să cumpere târziu, chiar pe vârf.

### Anatomia unei candele

O candelă comprimă toate tranzacțiile dintr-un interval de timp (1 minut, 1 oră, 1 zi) în patru informații: prețul de început (deschidere), prețul de final (închidere), cel mai mare preț atins (maxim) și cel mai mic (minim).

Corpul (dreptunghiul) arată distanța dintre deschidere și închidere. Fitilele (liniile subțiri de deasupra și dedesubt) arată până unde s-a dus prețul în timpul intervalului, fără să poată rămâne acolo. Verde = a închis mai sus decât a deschis (per total, cumpărătorii grăbiți au fost mai numeroși). Roșie = a închis mai jos (vânzătorii grăbiți au fost mai numeroși).

### Regula fitilelor, pas cu pas

Un fitil lung înseamnă: „prețul a fost acolo, dar nu a putut rămâne". Iată cum se naște unul:

Candela de 1 oră deschide la 100. În primele 40 de minute, vânzătorii grăbiți duc tranzacțiile tot mai jos, până la 95 — acesta va fi minimul. Acolo vânzătorii grăbiți se împuținează și cineva cumpără tot ce se mai oferă; în ultimele 20 de minute tranzacțiile se încheie la prețuri tot mai mari, iar ora se termină la 101. Rezultatul pe grafic: corp mic sus, fitil lung jos.

Întrebarea-cheie: dacă ordinele de vânzare ar fi rămas până la final mai numeroase decât cele de cumpărare, unde ar fi închis candela? Jos, la 95 — prețul ar fi rămas acolo unde l-au dus. Faptul că a atins 95 dar nu a putut rămâne acolo este toată informația.

Ce s-a întâmplat concret la 95: vânzătorii grăbiți acceptau oferte tot mai mici (98… 97… 96… 95), până la 95, unde cineva cumpăra tot ce se vindea. Fiecare vânzător își găsea instant cumpărător, deci prețul nu mai scădea. Când vânzătorii grăbiți s-au terminat, cei care încă voiau să cumpere n-au mai găsit pe nimeni dispus să vândă la 95, așa că au fost nevoiți să ofere 96, apoi 97, apoi 98 — așa a urcat prețul înapoi.

Pune cifrele cap la cap: ordinele de vânzare au dominat numeric 40 de minute și au coborât prețul cu 5 lei — și totuși candela a închis mai sus decât a deschis. Asta e posibil doar dacă la 95 volumul ordinelor de cumpărare a fost mai mare decât toată vânzarea care sosea. De aceea fitilul lung în jos nu spune doar „prețul a coborât", ci „prețul a coborât, iar la 95 tot ce se vindea a fost cumpărat imediat". Fitilul lung în sus e situația în oglindă: tranzacțiile au urcat mult, dar sus au întâlnit un preț la care tot ce se cerea era vândut imediat, iar prețul a coborât înapoi — la acel nivel există un volum mare de ordine de vânzare.

### Ce înseamnă, concret, „cumpărători puternici"

Când ghidul spune „cumpărători puternici la 95", înseamnă exact atât: la prețul 95 există un volum mare de ordine de cumpărare — destul de mare încât consumă toate ordinele de vânzare care sosesc, iar prețul nu mai scade. De obicei asta înseamnă unul sau câțiva participanți mari (fonduri) care cumpără cantități uriașe. „Vânzători puternici" e situația simetrică: un volum mare de ordine de vânzare la un preț, care oprește orice creștere.

De ce contează pentru tine: un jucător mare rareori își termină toată cumpărarea într-o singură candelă; ordinele lui rămân de obicei active la acel nivel. Deci, dacă prețul revine la 95, e probabil să fie oprit din nou acolo. Pentru trader, nivelul devine un loc unde poate cumpăra cu risc mic: stop-loss puțin sub 95, pentru că știe exact unde ideea se invalidează — dacă prețul trece clar sub 95, ordinele mari de cumpărare nu mai sunt acolo. Oriunde apare în ghid „cumpărători/vânzători puternici" sau „nivel apărat", asta este semnificația.

De ce nu contează culoarea corpului: culoarea compară doar închiderea cu deschiderea — scorul final. Dacă aceeași candelă închidea la 99,5 (puțin sub 100), era roșie, dar informația importantă rămânea identică: la 95 există un cumpărător cu ordine foarte mari. Fitilele arată ce s-a întâmplat în timpul intervalului; corpul, doar rezultatul final. Practic, un fitil lung îți arată nivelul exact la care s-a dovedit că există ordine mari de cumpărare (sau de vânzare). Pe asta se bazează toate modelele din secțiunea 2.

### De ce funcționează modelele

Modelele de candlestick nu sunt magie — sunt amprente vizibile ale momentului în care echilibrul dintre ordinele de cumpărare și cele de vânzare se schimbă. Funcționează din trei motive: psihologia umană e repetitivă (frica și lăcomia desenează aceleași forme de sute de ani), profeția auto-împlinită (milioane de traderi văd aceleași modele și acționează la fel) și lichiditatea — motivul cel mai important, explicat mai jos.

### Lichiditatea, pe înțelesul tuturor

Un fond care vrea să cumpere un milion de acțiuni are o problemă: la orice moment, doar câteva mii sunt de vânzare la prețul curent. Dacă pur și simplu cumpără tot ce găsește, propria lui cumpărare urcă prețul, și ajunge să plătească tot mai scump. Ca să cumpere ieftin, are nevoie de mulți vânzători, în același loc, în același moment.

Unde există vânzări garantate, în cantitate mare? La stop-loss-urile cumpărătorilor mici. Ține minte de mai sus: stop-loss-ul unui cumpărător este un ordin automat de vânzare. Iar traderii mici își pun stop-urile în locuri previzibile — puțin sub minimele evidente de pe grafic. Aceste aglomerări de ordine se numesc bazine de lichiditate.

De aici scenariul clasic, pe care îl vei revedea la Hammer și la Traps: prețul coboară puțin sub un minim evident (mișcare numită sweep) → stop-loss-urile de acolo se execută automat, ca ordine de vânzare la piață → fondul cumpără tot acest val de vânzări → prețul se întoarce brusc în sus. Pe grafic rămâne o candelă cu fitil lung în jos — „candela de lichiditate". Nu e o conspirație; e mecanica firească a ordinelor mari.

Concluzia practică: o spargere de nivel urmată de revenire rapidă nu e „ghinion" — e adesea cel mai fiabil semnal că direcția reală este opusă spargerii.

### Patru scenarii concrete, cu cifre: ce face un jucător mare, ordin cu ordin

Cifrele de mai jos sunt inventate ca să fie ușor de urmărit, dar mecanismul e exact cel real. Fiecare scenariu se termină cu modelul din ghid pe care îl produce.

### Scenariul 1: de ce fondul nu poate „pur și simplu să cumpere"

Un fond vrea să cumpere 1.000.000 de acțiuni. Prețul curent: 100 lei. În acest moment, vânzătorii care așteaptă sunt: 20.000 de acțiuni de vânzare la 100; 30.000 la 101; 40.000 la 102; 50.000 la 103... Dacă fondul cumpără acum tot ce găsește, consumă rând pe rând fiecare nivel: primele 20.000 le ia la 100, următoarele 30.000 la 101, și tot așa. Până adună 1.000.000, prețul a ajuns la 115, prețul lui mediu de cumpărare e ~108, și toată piața a văzut că cineva cumpără masiv. A plătit cu 8% mai mult decât voia și și-a divulgat intenția.

De aceea fondul nu cumpără așa. Are două opțiuni realiste: să cumpere în tranșe mici, pe săptămâni, fără să miște prețul (asta produce formațiunile lente: Rectangle, Cup with Handle, rotunjirile), sau să găsească un moment în care foarte multă lume vinde deodată și să cumpere tot valul dintr-o singură mișcare (asta produce sweep-ul și candela de lichiditate — scenariul 2).

### Scenariul 2: sweep-ul, secundă cu secundă (așa se naște un Hammer)

Contextul: acțiunea a scăzut de la 110 și s-a oprit de două ori la 95 — pe grafic, 95 e acum un minim evident. 3.000 de traderi mici au cumpărat în zona 95–97 și, cum e regula clasică, și-au pus stop-loss-urile „puțin sub minim": între 94,90 și 94,50 s-au adunat, să zicem, 400.000 de acțiuni în ordine de stop. Fondul din scenariul 1 știe că ele sunt acolo (toată lumea profesionistă știe — e cel mai previzibil loc).
Pasul 1 — declanșarea: fondul vinde el însuși 50.000 de acțiuni dintr-o poziție, suficient cât să împingă tranzacțiile la 94,85. Costă puțin, dar sparge pragul psihologic.
Pasul 2 — lanțul: primele stop-uri de la 94,90 se execută automat = 80.000 de acțiuni vândute la piață. Această vânzare împinge prețul la 94,70 → se execută următoarele stop-uri → alt val de vânzare → 94,55. În 2 minute, cele 400.000 de acțiuni din stop-uri s-au vândut singure, în cascadă, fără ca vreun om să decidă ceva.
Pasul 3 — recolta: exact în zona 94,50–94,90 fondul are pregătite ordine de cumpărare. Cumpără toate cele 400.000 + cele 50.000 vândute la început. În 5 minute a acumulat 450.000 de acțiuni la preț mediu ~94,70 — fără să urce prețul, pentru că a cumpărat dintr-un val de vânzare, nu dintr-o piață liniștită.
Pasul 4 — urma: vânzarea din stop-uri s-a terminat (era o cantitate fixă!), fondul încă vrea restul de 550.000, deci continuă să cumpere — dar acum trebuie să ofere prețuri tot mai mari: 95,20... 95,80... 96,50. Candela de 15 minute închide la 96,40.

Ce rămâne pe grafic: o candelă care a deschis la 95,60, a atins 94,50 și a închis la 96,40 — corp mic sus, fitil lung jos = Hammer. Acum știi ce este de fapt fitilul acela: distanța pe care au parcurs-o stop-urile executate în cascadă, înainte să fie cumpărate integral. Iar traderii care „au fost scoși pe stop" au vândut, fără să vrea, exact pe minim — fondului.

### Scenariul 3: bull trap-ul, pas cu pas (formațiunea Traps și al doilea vârf din Double Top)

Contextul: acțiunea a urcat de la 180 la 200 și s-a oprit de două ori la 200 — rezistență evidentă. Deasupra lui 200 stau două tipuri de ordine de cumpărare: stop-urile celor care au vândut short (pentru un short, stop-loss-ul e ordin de CUMPĂRARE) și ordinele traderilor care „cumpără breakout-ul" — în total, să zicem, 500.000 de acțiuni de cumpărare garantată între 200,10 și 201,50. De data asta fondul nu vrea să cumpere — vrea să VÂNDĂ 450.000 de acțiuni acumulate la 185, iar la 200 nu există destui cumpărători obișnuiți pentru atâta marfă.
Pasul 1: fondul cumpără 40.000 de acțiuni, suficient cât să împingă tranzacțiile la 200,20. Pragul e spart.
Pasul 2: stop-urile shorterilor se execută (cumpărare automată) + breakout traderii intră entuziasmați → val de cumpărare de 500.000 de acțiuni, prețul urcă spre 201,50.
Pasul 3: exact în acest val, fondul își vinde toate cele 450.000 de acțiuni + cele 40.000 de la început. Valul de cumpărare absoarbe tot, prețul abia se mișcă.
Pasul 4: valul s-a terminat (era o cantitate fixă). Cine mai cumpără la 201? Nimeni. Iar cei 500.000 cumpărați sus sunt acum pe pierdere; pe măsură ce prețul scade, stop-urile LOR (de vânzare, sub 200) încep să se execute în cascadă. Prețul cade la 196 mai repede decât a urcat.

Ce rămâne pe grafic: un vârf ascuțit care iese puțin peste 200 și se prăbușește imediat — exact desenul de la Traps din secțiunea 1, și tot el este „al doilea vârf care depășește puțin primul" de la Double Top și fitilul lung de sus de la Shooting Star. Aceeași mecanică, trei nume diferite, în funcție de cât durează.

### Scenariul 4: acumularea lentă (așa se țin suporturile și așa se naște un Rectangle)

Fondul are de cumpărat 2.000.000 de acțiuni și nu se grăbește. Pune un ordin de cumpărare pasiv la 90, reînnoit zilnic. De fiecare dată când prețul coboară la 90, toate vânzările sunt cumpărate de fond și prețul urcă înapoi — de-aia „suportul ține" a patra, a cincea, a șasea oară. Prețul urcă de fiecare dată până pe la 95, unde alți participanți vând, și coboară iar. Pe grafic: prețul saltă între 90 și 95 săptămâni întregi = Rectangle. În ziua în care fondul și-a umplut toată cantitatea, se întâmplă două lucruri: nu mai vinde nimeni ieftin (vânzătorii din zonă s-au epuizat de atâtea atingeri) și fondul nu mai are motiv să țină prețul jos. Următoarea atingere de 95 nu mai e vândută de nimeni serios → breakout.

Același mecanism, desenat pe alte forme: în Cup with Handle acumularea e vizibilă ca revenire lentă și rotunjită; în Ascending Triangle fondul devine tot mai nerăbdător și cumpără la prețuri tot mai sus (minime crescătoare) în timp ce la rezistență încă se vinde; în Trend, fiecare retragere care „ține" e fondul care cumpără următoarea tranșă.

Ideea de reținut din toate patru: modelele din acest ghid nu sunt desene norocoase — sunt urmele vizibile ale celor trei operațiuni pe care un jucător mare e obligat să le facă (să cumpere fără să urce prețul, să vândă fără să-l coboare, și să folosească stop-urile altora ca marfă). Când recunoști modelul, de fapt recunoști operațiunea din spatele lui.

#### Reguli generale de intrare & ieșire (valabile pentru TOATE modelele de mai jos)

Regulă | Explicație
--- | ---
Contextul bate modelul | Un Hammer în mijlocul pustietății nu înseamnă nimic. Același Hammer pe un suport major, după un trend clar = semnal valoros. Caută modelele DOAR la zone importante (suport/rezistență, după mișcări ample).
Așteaptă închiderea candelei | Un model nu există până candela nu s-a închis. Multe „engulfing-uri" arată perfect la jumătatea candelei și dispar până la închidere.
Intrarea standard | La deschiderea candelei următoare după confirmare, sau la spargerea maximului/minimului candelei-semnal.
Stop-loss standard | Puțin dincolo de fitilul modelului (sub minim pentru bullish, peste maxim pentru bearish). Dacă prețul se întoarce acolo, ideea a fost invalidată.
Țintă (take profit) | Următorul nivel important de suport/rezistență, sau proiecția înălțimii formațiunii. Caută minim raport risc:recompensă de 1:2.
Niciun model nu e garanție | Cele mai bune modele au ~55-65% rată de succes în context bun. Câștigi prin gestionarea riscului, nu prin „modele infailibile".

Legendă pentru desenele din ghid: linia punctată albastră = intrare, roșie = stop-loss, verde = țintă; chenarul punctat gri înconjoară candelele care formează modelul.

## 1Cele 4 formațiuni explicate detaliat în PDF

Acestea sunt formațiunile-vedetă ale ghidului, cu regulile „Keys" (ce contează) și „Unimportant" (ce NU contează) traduse direct din PDF.

## 2Modele candlestick de inversare (paginile „Reversal Candlestick Patterns")

Modele din 1-3 candele care semnalează o posibilă schimbare de direcție. Toate cer același context: apar la CAPĂTUL unei mișcări, pe un nivel important.

## 3Formațiuni grafice clasice (paginile „Common Trading Patterns")

Formațiuni desenate de zeci-sute de candele. Le-am grupat pe familii, pentru că logica de tranzacționare e identică în cadrul familiei. Head & Shoulders (bearish + bullish inversat) și Flag-urile de inversare din aceste pagini sunt deja explicate detaliat în secțiunea 1.

Notă educațională: acest ghid explică materialul din cursul tău, nu este o recomandare de investiții. Exersează pe cont demo până când recunoașterea modelelor și disciplina stop-loss-ului devin reflex.